Seminar D: Introduktion til Naturvidenskab, Teknik & Sundhedsvidenskab
![ATU TEK](/sites/default/files/styles/255x255/public/2024-03/ATU%20TEK.png?itok=_E48kCRg)
Vi runder forårssemestret af med en introduktion til hvad teknik, natur- og sundhedsvidenskab er. Forskere og studerende på Syddansk Universitets natur- & sundhedsvidenskabelige og tekniske fakulteter arbejder ofte sammen i krydsfeltet mellem teori og praksis med emner, der kan få betydning for mange menneskers hverdag.
Til fælles har de tre fakulteter en grundlæggende tankegang i form af den naturvidenskabelig metode. På dette seminar møder du menneskene fra de tre fakulteter, som skaber den viden, der fremkommer fra den naturvidenskabelige tankegang.
Teknisk metode
v/Det Tekniske Fakultet på SDU
Ingeniører opfinder og designer fremtidens teknologiske løsninger på den enkeltes, samfundets og hele verdens udfordringer. Teknisk videnskab gør brug af bl.a. naturvidenskabelig viden til at udvikle konkrete, praktiske løsninger på virkelighedens problemstillinger, oftest i tæt samarbejde med virksomheder og brugere. Løsningsforslag udvikles, testes, optimeres og testes igen – indtil en brugbar løsning er fundet.
Naturvidenskabelige metode
v/Det Naturvidenskabelige Fakultet på SDU
Naturvidenskab på SDU spænder bredt. Der forskes og undervises i emner lige fra det første liv på jorden til syntetisk biologi, fremtidens lægemidler og proteomik, hvor SDU er i den absolutte verdenselite. Den naturvidenskabelige metode er kernen i dette arbejde. For at opnå naturvidenskabelig viden gør man brug af empiri, modellering og forskellige repræsentations-former, denne viden er knyttet til hypoteser og teorier.
Sundhedsvidenskabelige metode
v/Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på SDU
Sundhedsvidenskab på SDU har et mål: at forbedre menneskers sundhed. Dette gøres gennem forskning og gennem undervisning af studerende med baggrund i den nyeste forskning og i - ikke mindst - det kliniske arbejde. Dvs. undervisning, hvor patienter eller borgere er inddraget. Derfor bygger den sundhedsvidenskabelige forskning på evidens. Med evidens mener vi: Er der et videnskabeligt grundlag for, at vores behandling har den tilsigtede virkning? Den sundhedsvidenskabelige metode dækker over flere videnskabelige tilgange, som alle kan bruges til at verificere, om en behandling har den tilsigtede effekt. Det kan være på en patient, i forebyggelsen eller indenfor træningsområdet.
Program
16.00 Velkomst
16.15 Naturvidenskabelig mini-forelæsning
v/Adjunkt Lasse Jakobsen, Biologisk Institut
16.45 Teknisk mini-forelæsning
v/Ph.d.-stud. Iben Østergaard, Institut for Kemi-, Bio- og Miljøteknologi
Krystalstrukturer til brug i medicinalindustrien
I denne tekniske mini-forelæsning skal vi kigge nærmere på hvordan en ingeniør løser en udfordring fundet i industrien. I mange år har medicinal industrien haft rigtig store overskud fra deres medicin, men står nu overfor udfordringer idet patenter udløber, der er strengere krav til nyt medicin samt regulering af prisen på medicinen. En strategi kunne være at sænke og optimere tiden det tager at udvikle processen til fremstilling af medicinen, hvorunder krystalliserings processen har et stort potentiale til at blive optimeret. Dette er en sag for en ingeniør.
17.15 Sundhedsvidenskabelig mini-forelæsning
v/Ph.d & studieadjunkt Anne Mølgaard Nielsen, Institut for Idræt & Biomekanik
17.45 Spisepause
18.15 Workshop, hvor der er mulighed for at vælge mellem flere forskellige*
19.45 Opsamling og afrunding
Workshops
*Du vælger én af følgende workshops:
Teknik 1: Interaktionsdesign
v/Stud.civilingeniør Asge Frederik Matthiesen & Jacob Toftemark Jørgensen, Lærings- og Oplevelsesteknologi
Interaktionsdesign handler om, hvordan man designer interaktive produkter, der understøtter folks kommunikation og måde at være sammen på i hverdagen og arbejdslivet. Først får deltagerne et kort oplæg om de generelle principper og processen bag interaktionsdesign, og hvordan man arbejder med det i praksis. I den efterfølgende workshop får deltagerne mulighed for at prøve kræfter med egne ideer til interaktionsdesign, som vi i fællesskab giver feedback på.”
Lokale: Seminarrum Ellehammer
Teknik 2: Drone-ræs
v/Stud.civilingeniør Mathias Witten Ålkjær Madsen & Mark Stedal Buch, Robotteknologi.
I denne workshop skal deltagerne demonstrere deres færdigheder i droneflyvning. Det foregår i hold, som dyster mod hinanden i forskellige opgaver med små hobbydroner.
Lokale: TEK Brobygningscenter
Sundhedvidenskab 1: Skulderskade
v/Stud.manu. Jacob Fløe Aaskov, Institut for Idræt & Biomekanik
I workshoppen vil du få indblik i, hvordan en læge, fysioterapeut eller kiropraktor typisk vil opbygge den kliniske konsultation. Dette sker efter en kort introduktion til skulderens anatomi. Herefter skal vi arbejde med, hvad en relevant sygehistorie kan indeholde og du skal se og prøve at udføre nogle test af knæets funktion. Derudover vil vi drøfte, hvad paraklinik er og hvad der vil være relevant i relation til skulderen. Afslutningsvis, og hvis tiden tillader det, vil fokus være på overvejelser i relation til et genoptræningsforløb.
Lokale: O97
Sundhedsvidenskab 2: Knæskade
v/ Stud.manu. Jonas Nielsen, Institut for Idræt & Biomekanik
I workshoppen vil du få indblik i, hvordan en læge, fysioterapeut eller kiropraktor typisk vil opbygge den kliniske konsultation. Dette sker efter en kort introduktion til knæets anatomi. Herefter skal vi arbejde med, hvad en relevant sygehistorie kan indeholde og du skal se og prøve at udføre nogle test af knæets funktion. Derudover vil vi drøfte, hvad paraklinik er og hvad der vil være relevant i relation til knæet. Afslutningsvis, og hvis tiden tillader det, vil fokus være på overvejelser i relation til et genoptræningsforløb.
Lokale: iLab
Naturvidenskab 1: Pattedyrs dykkerreflekser
v/Biologistuderende Julie Bøjle Kristensen, Susan Nikolajsen, Laura Friis Christensen & Frederik Baumgarten, Biologisk Institut
Dykkerrefleks er en række fysiologiske ændringer, der gør det muligt at foretage langvarige dyk under tryk. Tilstanden udarter sig bl.a. i lav puls. Helt frem til 1950’erne troede ingen, at mennesket havde denne refleks, men i dag ved vi, at havpattedyrenes dykkerrefleks også findes hos mennesker. Men hvordan tilpasser nogle pattedyr sig til at foretage dyk, der både er dybe og langvarige når de er udstyret med lunger?
Lokale: Oasen
MEDBRING: PC, smartphone, papir og pen
FIND VEJ: Du finder lokale U55 nær indgang B her! HUSK at registrere dig hvis du er i bil og parkerer ved SDU - se kort over parkeringsforhold og parkeringsprocedure ved SDU Odense her!
AFVIKLER: Kira - tlf. 5383 6945, kontaktes hvis du bliver forsinket eller forhindret på dagen.
-
TypeObligatorisk